Jizerka
![zdroj: https://www.filatelie-stosek.cz](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059642-eaf67eaf69/148a-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://www.rillich.cz/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200012219-957e5957e7/59-90.jpg?ph=d655cbe8f0)
Jizerské hory minulosti a současnosti
![zimní idylka z Jizerských hor (zdroj: https://deutschboehmen.de)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200005427-ca841ca842/Isergebirge_winter_rehe.jpg?ph=d655cbe8f0)
V průběhu posledního století došlo k obrovským proměnám všeho kolem nás. Od základu se změnil způsob a rytmus života, jiná je práce a každodenní starosti, změnilo se využití volného času, řídíme se jinými zvyklostmi než naši předkové. Bouřlivý rozvoj techniky a spolu s ním i výrobních možností, překotný rozmach dopravy - to vše proniká do soukromí každého z nás, byť bychom se tomu sebevíce bránili. Naše současnost se nám může jevit jako příliš uspěchaná. Snad proto se tu a tam alespoň na chvíli rádi vracíme k minulosti. Dobrým průvodcem pěi těchto návratech nám mohou být zažloutlé fotograhe nebo staré pohlednice. Je až s podivem, kolik z těch zachycených dějů a okamžiků vyzařuje atmosféru klidu a laskavosti, pohody a přiměřené bezstarostnosti. Není škoda, že se tyto skutečnosti z našcho současného života pončkud vytrácejí ?
Avšak byli bychom škarohlídy, kdybychom všude nalézali jen zánik a zkázu. V Hejnicích vyrostl z trosek obnovený objekt někdejšího kláštera, po desetiletích byly znovu vztyčeny symbolické kříže na některých významných vrcholech. Na královskou horu Smrk můžeme vystoupit nově vybudovanou turistickou stezkou. Na druhém konci hor byla na Maxovském hřbetu opravena unikátní rozhledna Slovanka, kterou před zánikem zachránili nadšení a obětaví lidé. Nedávno prošly rekonstrukcí turisticky i hospodářsky významné dopravní spojnice, jako například Rauscheckova cesta čí Štolpišská silnice. Obrovské úsilí a prostředky jsou vynakládány k záchraně lesů. Obnova duchovních a přírodních hodnot nepokračuje příliš rychle, je však patrná v celém regionu. Jaké tedy byly Jizerské hory včera a jaké jsou dnes ? Pojďme a vydejme se na velký výlet, zkusme společně hledat odpověď na položené otázky. Porovnávání minulosti se současností je příjemnou zábavou a může vést i k pochopení nejedné souvislosti. Autoři soudobých záběrů se snažili pořídit snímky ze zcela stejných míst, na kterých stiskli spoušť fotoaparátu jejich předchůdci před desítkami let. Je jistě snadné si domyslet, že to často nebyla záležitost jednoduchá, ba mnohdy zachycení takového pohledu již ani nebylo možné.
(zdroj: Jizerské hory včera a dnes - J. a Š. Pikousové - O.Simm - F.Mrva - P.Kutin)
![zdroj: https://www.ebay.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200056724-01d0601d08/132-529.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059644-981f9981fa/jizerka-13757.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059646-6ba7c6ba7f/jizerka-2705.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059648-dd99ddd99f/jizerka-793.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000248-552a7552a8/1-44.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009787-1431d1431f/48-1.jpg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://www.ebay.com](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045444-9241c9241d/97a-2.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka-pohlednice z roku 1899. (archiv J.Peterka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200050080-28b7728b79/101-4.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj. https://de-academic.com](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059674-1617a1617c/156-85.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: Aukro](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200042437-e8470e8471/korenov-jizerka-jablonec-nad-nisou-orbis-160663044a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://www.ebay.com](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200042439-62ecc62ece/ebaya.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1930
První písemná zmínka o obci k r. 1539, kdy se jmenuje Buchberg. Do r. 1848 vesnice panství Frýdlant, nazývaná Iser, Klein-Iser, Buchberg, Iserhauser, Wilhelmshohe. V r. 1828 - 29 vystavěl zde F. Riedel sklářskou huť, která pracovala do r. 1887. Huť přinesla do osady, která postávala v r. 1799 jen ze sedmi domů (bud) čilý ruch, po zastavení huti ale osada opět upadla. Tak se v Jizerce střídaly doby ruchu (období hledačů drahých kamenů v 16. a 17. stol., období sklářské huti v 19. st.) s dobami, kdy osada byla světem zapomenuta. Do začátku 19.století neměla osada ani úřední jméno (říkalo se Buchberg - podle hory Bukovec, Iserhauser, Iser atp.). V r. 1828 byla pojmenována na počest Viléma, syna hraběte Clam-Gallase Wilhelmshohe (Vilémova výšina), po 1. sv. válce byl užíván název Klein-Iser (Jizerka).(Zdroj:https://www.portafontium.eu , https://www.korenov.cz/historie_5.html )
JIZERKA - dříve a dnes
Vystoupíme-li jen malý kousek nad Chrastavu, na Vysokou, jsme
udiveni, jak široký horizont se nám odtud otvírá. Na jedné
straně se táhne silueta Ještědského hřebene, která pak
dále na obzoru přechází do Lužických hor (Hvozd, Luž), na
druhé straně směrem na sever vidíme výrazný obrys
Oldřichovského Špičáku a úplně vzadu část vrcholu
nejvyšší hory Jizerských hor - Smrku (1124 m) s novou
moderní rozhlednou. Jizerské hory - to nejsou jen skály a
lesy, ale i kus historie a zajímavé osudy tamních lidí,
kteří neměli snadný život. Několik set pomníčků
připomíná místa tragických událostí: smrt dřevorubců i
hajných v boji s pytláky, ale i sebevražd z nejrůznějších
příčin. A jména na pomníčcích jsou sice většinou
německá, avšak v poválečném období samozřejmě také
česká. Jizerské hory - to je i známý lyžařský závod
"Jizerská padesátka ", sobotní a nedělní výlety
celých rodin i výpravy zkušených sportovců. Klenotem té
krajiny, která sahá až ke státní hranici s Polskem, je obec
JIZERKA. Má skutečně horský ráz, dřevěná stavení tu jsou
od sebe dost daleko vzdálená. Když vyšla v roce 1970
publikace RNDr. Miloslava Nevrlého KNIHA O JIZERSKÝCH HORÁCH,
vzbudila mezi tehdejší severočeskou veřejností nevšední
zájem. Ten byl tak velký, že kniha vyšla o několik let
později znovu, rozšířená o dalších několik kapitol.
Následovaly i pozoruhodné fotografické publikace: Jizerské
ticho a Moje Jizerky.
Co víme z historie?
V oněch místech, kde ční k obloze čedičový vrch Bukovec,
bývala kdysi nejasná hranice dvou panství: frýdlantského
(Bibrštejnové, -Redernové, Gallasové a později
Clam-Gallasové), z druhé strany sem z českého vnitrozemí
zasahovalo panství Smiřických. V archivech se zachovaly
soudní listiny o sporech mezi těmito šlechtickými majiteli. A
bylo o co se soudit. Rozsáhlé lesy plné zvěře, naleziště
polodrahokamů, kam přicházeli hledači až z daleké Itálie.
Nejstarší záznamy sahají až do doby kolem roku 1530. Jaké
bývalo povolání tamějších obyvatel? Byli to dřevorubci,
lovci, rybáři, čihaři, bylinářky a hajní, později také
skláři. Po roce 1620 prý se zde zdržovali také
českobratrští uprchlíci, kteří pak později přešli do
dnešního Polska. Do řeky Jizerky se tu vlévá Safírový
potok, v němž Italové, ale i někteří místní horalé
hledali rubíny, modré safíry, spinely, topasy, především
však ilmenit, který tu dostal název izerín. Dokonce zachytili
při rýžování i nepatrná zrníčka zlata.
Obec Jizerka má i dlouholetou sklářskou tradici. Podnikatel Riedel v roce 1828 vybudoval známou sklárnu nejen v Kristiánově, ale také přímo na Jizerce. Ta budova dodnes stojí, i když se z komína již nekouří a sklo se tu netaví. Dominantou vesnice je tzv. Panský dům s věžičkou na střeše, se zvonem, který nejenže oznamoval poledne, ale v době zimních chumelenic ohlašoval zbloudilým, že jsou nablízku lidská sídla a tedy záchrana. Čihaři lovili ptáky do sítí. Stanovené množství jich museli odevzdávat po panské kuchyně na frýdlantský zámek, část prodávali i s dřevěnou klíckou, kterou sami vyrobili.
V roce 1815 navštívil horskou osadu hrabě Vilém. Na jeho počest se osada krátce jmenovala Vilémova výšina (Wilhelmshohe). Byl zde postaven kamenný pomník ve tvaru pyramidy, který tu stojí dodnes. Nynější hostinec "Pyramida" bývala původně brusírna skla. Za dlouhých zimních měsíců, kdy bylo celé okolí pokryto hlubokou vrstvou sněhu, bylo možné se pohybovat po krajině pouze s pomocí sněžnic. Byl jsem na Jizerce několikrát, ovšem před mnoha lety. V sobotu 10. září letošního roku jsem se tam vydal znovu. Autem přes Smědavu, kolem vodní nádrže Souš do Polubného a odtud oklikou na Jizerku. Měl jsem štěstí, protože byl opravdu nádherný den babího léta. Mnohé se tu změnilo, naštěstí k lepšímu. Panský dům je dnes hotel s velmi příjemným prostředím.
A ceny tu nejsou tak vysoké, jak bych býval čekal. Nedaleká "Pyramida" se přestavuje a modernizuje. V bývalé sklárně je útulná restaurace, "Stará pila" slouží dnes jako škola v přírodě. Známý Hnojový dům podivína G. Ginzla je sice v provozu, ale majitel žije v současné době dlouhodobě u své sestry v Německu. Všechno je udržováno ve velmi dobrém stavu. Byli jsme náhodnými svědky cyklistického závodu s několika sty účastníků, který tu právě probíhal. Navštívili jsme místní horské muzeum, zřízené v bývalé školní budově.
Manželé Vítovi, kteří tu měli celý víkend službu, hovořili o vystavených exponátech skutečně zasvěceně. Je tam původní pracovní nářadí bývalých obyvatel, klece a sítě čihařů, skutečné, kdysi často používané sněžnice, velké saně, na nichž se sváželo dříví Z hor do údolí, zařízení sklářské dílny, ale také fauna a flóra Jizerských hor. Je tu vystavena i puška, Z níž byl zastřelen nejslavnější jizerskohorský pytlák Stammel, staré fotografie a spousta dalších zajímavostí.
Na otázku, jak je možné, že jsme nikde neviděli sloupy elektrického vedení, ačkoliv se v hotelu, v muzeu i jinde svítí elektřinou, jsem dostal následující odpověď Před několika lety byla osada Jizerka prohlášena za venkovskou přírodní památkovou rezervaci a podle stanovených pravidel musely být dřevěné i železné sloupy vedení odstraněny a dráty jsou uloženy v kabelech pod zemí, aby nebyl narušen vzhled obce. V restauraci Jizera jsme byli svědky dvou dětských výprav s českou a polskou státní vlajkou. A tak tu kolem zněly tři jazyky: čeština, němčina a polština. Nedávno byl nedaleko odtud otevřen hraniční přechod pro polské pěší turisty a cyklisty. Na Jizerce je opravdu krásně a bude tu ještě lépe, až budou mít stromy pestré podzimní listí. Pokud nevíte, kam se v říjnu v sobotu či v neděli vypravit, dáváme vám tip: na Jizerku!!!
(zdroj: https://www.chrastava.cz )
![izerka a rok 1930 První písemná zmínka o obci k r. 1539, kdy se jmenuje Buchberg. Do r. 1848 vesnice panství Frýdlant, nazývaná Iser, Klein-Iser, Buchberg, Iserhauser, Wilhelmshohe. V r. 1828 - 29 vystavěl zde F. Riedel sklářskou huť, která pracovala do r. 1887. Huť přinesla do osady, která postávala v r. 1799 jen ze sedmi domů (bud) čilý ruch, po zastavení huti ale osada opět upadla. Tak se v Jizerce střídaly doby ruchu (období hledačů drahých kamenů v 16. a 17. stol., období sklářské huti v 19. st.) s dobami, kdy osada byla světem zapomenuta. Do začátku 19.století neměla osada ani úřední jméno (říkalo se Buchberg - podle hory Bukovec, Iserhauser, Iser atp.). V r. 1828 byla pojmenována na počest Viléma, syna hraběte Clam-Gallase Wilhelmshohe (Vilémova výšina), po 1. sv. válce byl užíván název Klein-Iser (Jizerka). (autor příspěvku Jiří Peterka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200022338-c16d2c16d4/66-5.jpg?ph=d655cbe8f0)
![1930 (archiv J.Peterka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200014004-a9485a9487/62-958.jpg?ph=d655cbe8f0)
![pohled z vrcholu Bukovce v roce 2023](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059664-3615136153/Jizerka_%28Ko%C5%99enov%29_-_pohled_z_vrcholu_Bukovce%2C_2023-08%2C_obr01.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka v roce 1938 a 15.5.2015](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200056043-46a9446a97/Jizerka%20v%20roce%201938%20a%2015.5.2015.png?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1938 a 15.5.2015
Nejvýchodnější
cíp Jizerky. Dále jsou již pouze lesy, táhnoucí se k hranici na řece
Jizeře; jejich samotu strážil osamělý a tajuplný Hoyerův dům. Úplně dole
je v louce u říčky Jizerky celnice, nad ní pak Bradlerův dům číslo 24,
později proslulý jako turistická chata Stockelbaude a dodnes označovaný
jako Šteklovna. Výše je Kunzeho pila, dnes oblíbený penzion Stará pila.
Až se nechce věřit, že na její kolo byla voda z Jizerky přiváděna půl
kilometru dlouhým náhonem až od mostu pod křižovatkou s Lasičí cestou,
jeho průběh je ale v loukách stále patrný.
(zdroj: Jizerské hory včera a dnes - Jan a Šimon Pikousové, Marek Řeháček, Petr Kurtin, 2016)
![zdroj: Aukro](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200057842-73cce73cd0/109a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![První sklářská huť v osadě Jizerka (vlevo na snímku), kterou v roce 1828 založil sklář Franz Anton Riedel. Vyrábělo se v ní duté sklo a skleněné tyče. Uprostřed snímku je Panský dům. Zcela vpravo je pak druhá sklářská huť, ta vznikla roku 1866 a fungovala až do roku 1911. 📅 1870](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006260-3f89f3f8a0/1-821.jpg?ph=d655cbe8f0)
![V pořadí druhá sklářská huť na Jizerce, byla postavena v roce 1866 rodinou krále jizerskohorských sklářů Riedela. Sklo se v ní tavilo a skleněné výrobky vyráběly až do roku 1911. Do 2. světové války sloužila jako turistická ubytovna, potom jako skladiště nebo garáž. Po roce 1990 byl objekt zrestaurován a přestavěn na penzion a restauraci. Tím byl zachráněn před zbořením. Ve 21. století bylo do unikátní rozlehlé kamenné výrobní haly vestavěno kryté sportoviště. Dnes je tato …](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006261-a3010a3011/2-51.jpg?ph=d655cbe8f0)
![🏡 PANSKÝ DŮM V roce 1829 ho spolu se sklárnami na Jizerce postavil král zdejších sklářů Franz Anton Riedel. Počátkem 20. století sloužil dům k rekreaci a později jako hospodářské stavení lesní správy. 70. léta 20. století byla ve znamení nepovedené a nedokončené přeměny Panského domu na rekreační zařízení. Dům ležel ladem a pomalu se rozpadal. Zatímco exteriér si zachoval zbytky bývalé krásy, interiéry byly ještě v roce 2002 zdevastované. Citlivá rekonstrukce, která skloub…](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006262-e3256e3257/3-502.jpg?ph=d655cbe8f0)
![70. léta 20. století byla ve znamení nepovedené a nedokončené přeměny Panského domu na rekreační zařízení. Dům ležel ladem a pomalu se rozpadal. 🏡 Panský dům při rekonstrukci 1975](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006263-544095440a/4-42.jpg?ph=d655cbe8f0)
![🏡 Gasthaus "Zur Pyramide" Stará Pyramida 📅 kolem roku 1910 📸 archiv M. Nevrlého](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006267-0ec570ec58/8-16.jpg?ph=d655cbe8f0)
![🏡 Gasthaus "Zur Pyramide" Přístavba nového křídla se sálem a moderním ubytováním je v hrubé podobě hotova. 📅 1927 📸 archiv M. Jecha](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006268-cac6ccac6d/9-71.jpg?ph=d655cbe8f0)
Obec
Kořenov vznikla v roce 1960 sloučením původních obcí Jizerka, Polubný,
Příchovice a Rejdice. Rozlohou 55,8 km² patří mezi největší obce v ČR.
Kořenov se rozkládá na území Chráněné krajinné oblasti Jizerské hory a
částí se dotýká Krkonošského národního parku. První osídlenci z počátku
16. století se živili lovem zvěře a ryb, později porážením dřeva a
pálením uhlí v milířích, ještě později pak byly zakládány sklářské hutě.
Po
bitvě na Bílé hoře roku 1620 se stal majitelem této části Jizerských
hor Albrecht z Valdštejna, který prodal své navarovské a semilské
panství rodu hrabat Desfoursů a ti je spojili do panství semilského. V
roce 1824 přikoupil jizerskohorské obce kníže Rohan. V 18. století
přicházeli do zdejšího kraje němečtí kolonisté se sklářským podnikáním,
káceli lesy a proměňovali je v ornou půdu a pastviny. Češi zůstávali v
nížinách, Němci v předhůří.
Stará frýdlantská osada Jizerka byla k nynějšímu Kořenovu přičleněna až v roce 1960. V Příchovicích byl v roce 1824 položen základní kámen kostela sv. Víta, v roce 1847 byly položeny základy kamenné rozhledny Štěpánky - dominanty Příchovic, pojmenované na počest arcivévody Štěpána. Nejstarší obcí v okrese Tanvaldském byly Rejdice. Ve třicetileté válce byla tato obec vypálena Švédy. Osídlování Polubného bylo součástí původní české kolonizace od Vysokého nad Jizerou. Na nejvyšší planině byl v roce 1783 vysvěcen kostel sv. Jana Křtitele s farou, v roce 1799 byla vybudována škola. Rozhodnutím císaře Františka Josefa byla obec Polubný v roce 1899 povýšena na městys. Přičiněním sklářských magnátů Riedlů byla z Jilemnice vedena přes Tanvald kolem skláren v údolí Desné do Kořenova železniční trať. Trať otevřená v roce 1902 pokračovala dále do Pruska. V roce 1843 byly založeny lázně Kořenov, ke kterým v roce 1872 nechal sklář Jan Riedel postavit lázeňský dům. V lázních byly praktikovány kúry vodní, sirné, rašelinné a s přípravou smrkového jehličí. Krátce po roce 1949 byly znárodněné lázně uzavřeny.
Do
neosídlených hor pod Bukovou horou na dnešní Jizerce se uchylovali
pronásledovaní evangelíci. Kolem roku 1550 se zde usadilo několik
horníků, kteří těžili safíry, v roce 1828 zde založil sklář Riedel
sklářskou huť, která na počátku 20. století zanikla a ze sklářů se stali
dřevaři.
Kořenov jako obec (sídelní útvar) vznikl sloučením samostatných obcí Polubný a Příchovice, osady Rejdice a Jizerky tehdy patřící obci Bílý Potok. Sloučení se stalo v roce 1960. Jméno Kořenov je odvozeno z názvu místní části v obci Polubný. (autor příspěvku Jaroslav Zeman - Protržená přehrada)
www. korenov.cz
![Pohled skrze ruiny staré sklářské hutě na oblíbený hostinec rodiny Kunzeových (dnešní Pyramida) na Malé Jizerce. 📅 před rokem 1927](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006264-0f9d60f9d7/5-185.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Celkový pohled na Jizerku 📅 před rokem 1889 (odhad)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006265-bfdecbfded/6-560.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Celkový pohled na Jizerku 📅 po roce 1889 (odhad)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006266-8dd858dd87/7-540.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Těžba dřeva na Jizerce 🪵🪓 📅 1955 Jz](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200006269-d70a1d70a2/10-06.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka v roce 1924 a 14.5.2000](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200056887-d640bd640c/Jizerka%20v%20roce%201924%20a%2014.5.2000.png?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1924 a 14.5.2000
Nejvýstavnějším
stavením na Jizerce býval takzvaný Panský dům, Reprezentativní
huťmistrovo sídlo dal počátkem třicátých let 19. století postavit Franz
Riedel. V období let 1835 až 1844 v něm bydlel jeho synovec a pozdější
zeť Josef. Úplně vpravo je zachycena bývalá jednotřídní škola z roku
1890, ve které je dnes umístěna stálá expozice, nazvaná Stará a nová
tvář Jizerských hor. Mohlo by se zdát, Že na starém záběru ještě stojí
stará huť, avšak není tomu tak, To jen poní pozůstavší komín vyčnívá za
stavením v popředí.
(zdroj: Jizerské hory včera a dnes - J. a Š. Pikousové - O.Simm - F.Mrva - P.Kutin, 2001)
Jizerka v roce 1934 a 30.1.1996
Rozhlédneme-li se z vrcholu Bukovce, otevře se před námi široké údolí lemované Vlašským a Středním jizerským hřebenem. V něm se nachází osada Jizerka, rozložená na obou březích stejnojmenné říčky. První osadníci přišli do těchto míst snad již v 16. století a jejich cesta nehostinnými pralesy jistě sledovala tok řeky Jizery a výše pak její pravostranný přítok. Jizerka | po staletí představovala malebný ostrov v temném moři lesů. Teprve v době poměrně nedávné lesy téměř zanikly a s nimi odešla i její romantická nálada.
![1943 (zdroj: Aukro)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059654-5f6195f61b/151a-9.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200010448-3e9df3e9e1/Jizerka%20v%20roce%201934%20a%2030.1.1996.jpg?ph=d655cbe8f0)
![archiv Václav Honzejk](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059757-1045210455/158a-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200015513-382fd382fe/63-1.jpg?ph=d655cbe8f0)
![archiv Emila Karkoše](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200022135-8c7678c769/Skener_20221204%20%2847%29b.jpg?ph=d655cbe8f0)
![archiv Emila Karkoše](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200022137-2e0aa2e0ac/Skener_20221204%20%2850%29a.jpg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: Aukro](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045093-b021fb0220/104s.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka kolem roku 1910
Založení
sklárny na Jizerce jasně ukazuje, jak výteční byli Riedlové nejen
skláři, ale i podnikatelé. Větrné smrště před rokem 1827 po sobě
zanechaly velké množství polomů a Jizerským horám hrozila kůrovcová
kalamita. Tehdy Franz Anton Riedel nabídl správě frýdlantského panství,
že na Jizerce, v centru polomů, postaví sklárnu. Uzavírá s vrchností
smlouvu na dobu třiceti let, během níž bude odebírat veškeré dřevo za
pevnou cenu bez ohledu na jeho kvalitu, za to mu ale vrchnost zaručí, že
na svém panství nepovolí stavbu žádné další huti a neobnoví smlouvu na
dodání dřeva pro rohanskou huť v Potočné, jejímž nájemcem byl Anton
Brůckner. Vrchnost na podmínky přistoupila a Anton Brückner byl
zlikvidován.
zdroj: kalendář Skleněné obrázky 2017 - z historie sklářské výroby v Libereckém kraji
![Jizerka -pohlednice z roku 1929 (archiv J.Peterka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200022336-acaf7acaf8/65-16.jpg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: Aukro](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045091-9d3159d317/103a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200022232-4364e4364f/64-88.jpg?ph=d655cbe8f0)
**Jizerka **
První
písemná zmínka o obci k r. 1539, kdy se jmenuje Buchberg. Do r. 1848
vesnice panství Frýdlant, nazývaná Iser, Klein-Iser, Buchberg,
Iserhauser, Wilhelmshohe. V r. 1828 - 29 vystavěl zde F. Riedel
sklářskou huť, která pracovala do r. 1887. Huť přinesla do osady, která
postávala v r. 1799 jen ze sedmi domů (bud) čilý ruch, po zastavení huti
ale osada opět upadla. Tak se v Jizerce střídaly doby ruchu (období
hledačů drahých kamenů v 16. a 17. stol., období sklářské huti v 19.
st.) s dobami, kdy osada byla světem zapomenuta. Do začátku 19.století
neměla osada ani úřední jméno (říkalo se Buchberg - podle hory Bukovec,
Iserhauser, Iser atp.). V r. 1828 byla pojmenována na počest Viléma,
syna hraběte Clam-Gallase Wilhelmshohe (Vilémova výšina), po 1. sv.
válce byl užíván název Klein-Iser (Jizerka). (autor příspěvku J.Peterka)
![Jizerka v roce 1941 a 21.11.1998](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041268-4cd424cd43/Jizerka%20v%20roce%201941%20a%2021.11.1998.png?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://www.ebay.com/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043935-b853fb8540/95a-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1941 a 21.11.1998
Ne vždy je zima na Jizerce tak přívětivá jako na těchto záběrech. Osada je totiž považována za nejchladnější místo v Čechách, protože 22. 1. 1940 zde bylo naměřeno minus 42,7 stupňů Celsia. Pro Jizerku je charakteristická silueta Bukovce, ta však čas od času obmění svoji podobu v závislosti na stavu porostů. Mnoho však nechybělo, aby se prohl této dominanty změnil mnohem výrazněji. Počátkem devatenáctého století tady bylo započato s dobýváním čediče. Otevřeny byly dva nevelké lomy, naštěstí v nich byla těžba brzy zastavena.
( zdroj: Jan a Šimon Pikousové - Otokar Simm - František Mrva - Petr Kurtin - Jizerské hory včera a dnes)
![zdroj: Aukro](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043035-40a2d40a2e/90a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka v roce 1932 (zdroj: Aukro)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200048217-2677a2677b/jizerka-s-bukovcem-kleiniser-mit-buchberg-1932-jizerske-hory-170944441a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka v roce 1930 (archiv J.Peterka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200046537-0d3c50d3c7/119.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Osada Jizerka
Leží na Malé Jizerské louce mezi Vlašským a Středním jizerským hřbetem Jizerských hor ve výšce 862 m n. m., což z ní dělá nejvýše položenou osadu Jizerských hor.
Osadou protéká potok Jizerka, do něj se zde vlévají Sklářský a Safírový potok. Podle potoka je osada také pojmenovaná, někdejší název Vilémova výšina z roku 1815 po synu tehdejšího majitele panství Clam-Gallase se neujal. Nedaleko osady, podél horské silnice na Smědavu, se nachází národní přírodní rezervace Rašeliniště Jizerky.
Osada je poprvé písemně zmíněna v roce 1539 v registru pražského archivu ve sporu o hranice mezi českým panstvím navarovským a německým frýdlantským jako odlehlé obydlí čihařů a ptáčníků. Výsledkem tohoto sporu byl odprodej osady a jejího okolí do majetku frýdlantského panství roku 1591. Od 15. století byla navštěvována italskými prospektory hledajícími drahokamy na Safírovém potoce. Ti zde hledali celou řadu drahých kamenů, byly mezi nimi například rubíny, modré safíry, spinely, topazy a v neposlední řadě nerost ilmenit, který byl pojmenován místními jako izerín. Roku 1769 měla osada celkem 7 domů.
V roce 1828 založil sklář Franz Anton Riedel první sklářskou huť v osadě. Vyrábělo se v ní duté sklo a skleněné tyče. Druhá sklářská huť vznikla roku 1866 a fungovala až do roku 1911.
Jizerka byla v letech 1850-1936 součástí obce Bílý Potok, v letech 1936-1959 samostatnou obcí.
V údolí řeky Jizerky a údolí hraničního úseku Jizery se nachází takzvaná "rezervace tmy" neboli Jizerská oblast tmavé oblohy (polsky Izerski Park Ciemnego Nieba), která byla zřízena za účelem informování široké veřejnosti o problematice světelného znečištění. Má popularizovat noční životní prostředí i podpořit turistický ruch. Na čtyřech místech byly umístěny informační tabule s různými tématy o noční obloze a světelném znečištění. Vedoucí Správy Chráněné krajinné oblasti Jizerské hory vysvětluje, že jde víceméně o proklamativní záležitost a neformální dohodu, že se v oblasti nebudou používat zbytečné světelné poutače nebo lasery. V Jizerce není ani veřejné osvětlení. Chráněná oblast tmavé oblohy zaujímá téměř 75 kilometrů čtverečních a spadá do ní i bývalá polská sklářská osada Orle, dnes turistické středisko. Na Jizerce by mělo být pouhýma očima vidět kolem 1000 hvězd, ve městech asi 200 a ve velkoměstech kolem 20. Na Jizerkou jezdí pozorovat oblohu astronomové z Liberce a Jablonce, avšak na jihozápadě a západě Čech jsou ještě tmavší místa.
(zdroj Wikipedie, foto Peter Dorn)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009761-9037390374/36-013.jpg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://www.ebay.com](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045494-adeb4adeb6/106-4.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200005410-9815c9815d/33-4.jpg?ph=d655cbe8f0)
O S A D A (color Fotočas)
Jizerka
je dnes střediskem letní a zimní turistiky. Má silniční spojení se
zbytkem Kořenova (konkrétně s Horním Polubným), v zimních měsících však
bývá občas zcela odříznuta od světa sněhovými závějemi. Zástavba vsi je
od roku 1995 chráněna jako vesnická památková rezervace.
Osadou protéká potok Jizerka, do něj se zde vlévají Sklářský a Safírový potok. Podle potoka je osada také pojmenovaná, někdejší název Vilémova výšina z roku 1815 po synu tehdejšího majitele panství Clam-Gallase se neujal. Nedaleko osady, podél horské silnice na Smědavu, se nachází národní přírodní rezervace Rašeliniště Jizerky.
Osada
je poprvé písemně zmíněna v roce 1539 v registru pražského archivu ve
sporu o hranice mezi českým panstvím navarovským a německým frýdlantským
jako odlehlé obydlí čihařů a ptáčníků. Výsledkem tohoto sporu byl
odprodej osady a jejího okolí do majetku frýdlantského panství roku
1591. Od 15. století byla navštěvována italskými prospektory hledajícími
drahokamy na Safírovém potoce. Ti zde hledali celou řadu drahých
kamenů, byly mezi nimi například rubíny, modré safíry, spinely, topazy a
v neposlední řadě nerost ilmenit, který byl pojmenován místními jako
izerín. Roku 1769 měla osada celkem 7 domů.
(zdroj: Wikipedia)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009753-25a0f25a10/32-94.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009763-3ffd53ffd6/33-60.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Endlerbaude 1944 (zdroj. https://www.ebay.com)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045398-bda84bda85/105a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009741-e7d37e7d38/27-6074.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Kristýna Čechová](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000269-098c0098c1/22-5.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Ranní nálada na jizerském vřesovišti. (Motiv Jizerka). Akademický malíř Franz Schier, Horní Polubný 1927](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200005727-1a8481a849/37-53.jpg?ph=d655cbe8f0)
![archiv Fotočas Mirek](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200005412-8339783399/35-34.jpg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009737-7476c7476e/25-18.jpg?ph=d655cbe8f0)
![V turisťáku jsme moc neřešili, jaké je zrovna počasí (rok 1988)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043913-3e0b43e0b6/91-1.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka v roce 1935 a 14.5. 2000](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200014224-863b9863bb/Jizerka%20v%20roce%201935%20a14.5.%202000.png?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1935 a 14.5. 2000
Pohled z Bukovce přibližuje pomocí teleobjektivu některá stavení ležící na březích říčky Jizerky. V popředí se nachází objekt někdejší celnice, který je v současnosti přeměněn na penzion s názvem Stará celnice. Vpravo od něho stojí dřívější Stockelova bouda a rozlehlé stavení uprostřed je bývalou Kunzeho pilou. V první polovině 70. let z ní turisté tělovýchovné jednoty Tatran Jablonec nad Nisou vybudovali ubytovnu a nazvali ji Stará pila. Takzvaná Panelová cesta, vedoucí po okraji dorůstajícího lesa, vznikla rovněž v novější době.
Zdroj: Jan a Šimon Pikousové - Otakar Simm - František Mrva - Petr Kurtin, 2001
Stockelova bouda- Šteklovna
Bradlerův dům číslo 24, později proslulý jako turistická chata Stockelbaude a dodnes označovaný jako Šteklovna.
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059656-1ea4b1ea4d/152a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000249-17bbe17bbf/2-93.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000250-4de3b4de3c/3-1.jpg?ph=d655cbe8f0)
Endlerbaude - Endlerova bouda
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059680-d2478d2479/146640aa.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009733-cfaf1cfaf3/23-25.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059658-00e3a00e3d/XfHtaJ.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009749-350bc350bd/32.gif?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009750-771c0771c2/32-0.gif?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009745-0ef550ef56/29.png?ph=d655cbe8f0)
![archiv O.Musil](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200047566-b1307b1309/98-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Panský dům kolem r. 1900](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009777-61b9961b9a/43-800.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Panský dům při rekonstrukci 1975](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009799-cea19cea1a/54-22.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Panský dům](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009783-0470004701/46-43.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Panský dům s plotem](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009797-a1c51a1c52/53-14.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka, Panský dům, 1975. (archiv Ondrášek Vacátko)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200039026-4ad2c4ad2d/67-45.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Panský dům a Bukovec](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009801-5f4e25f4e3/57-03.jpg?ph=d655cbe8f0)
PANSKÝ DŮM
V roce 1829 ho spolu se sklárnami na Jizerce postavil král zdejších sklářů Franz Riedel. Počátkem 20. století sloužil dům k rekreaci a později jako hospodářské stavení lesní správy.70. léta 20. století byla ve znamení nepovedené a nedokončené přeměny Panského domu na rekreační zařízení. Dům ležel ladem a pomalu se rozpadal.Zatímco exteriér si zachoval zbytky bývalé krásy, interiéry byly ještě v roce 2002 zdevastované. Citlivá rekonstrukce, která skloubila historické prvky s moderními, vrátila objektu jeho lesk a slávu. Dnes je z něj kulturní památka, která od roku 2003 zase slouží turistům a hostům."
"Proč
vznikl počátkem 19. století kamenný pomník Pyramida, nikdo přesně neví.
Možná na počest návštěvy hraběte Clam-Gallase v roce 1815, snad jako
připomínka první stavby v Riedlových sklárnách na Jizerce v roce 1829."(autor příspěvku Vojtěch Klimt)
![Panský dům při rekonstrukci kolem 1975](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009795-9503395034/52-10.jpg?ph=d655cbe8f0)
![v roce 1990](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059670-c1d06c1d08/Kleiniser_Herrenhaus.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![2005](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059678-aa4c2aa4c4/Panskydum.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Klid, ranní pohoda (foto Ondra Musil)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045978-1692216923/113-5.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Galina Šustová: Jedna moje vzpomínka na Jizerku z roku 1995.](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008173-ee9d2ee9d3/16-70.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka - Panský dům. (archiv J.Peterka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059109-6646866469/147-41.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000331-2bfaf2bfb0/Jizerka%20v%20roce%201903%20a%202003.jpg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1903 a 2003
Když
byla na Jizerce v roce 1829 dokončena stavba první sklářské huti, bylo
třeba vybudovat i dostatečné sídlo pro huťmistra. Dům, který pro něho
byl vystavěn, byl na zdejší poměry neobvykle velký ahonosný. Po ukončení
sklářské výroby v roce 1911 byl využíván k letní rekreaci dětí.
Nejkrušnější období zajímavé stavební památky nastalo v devadesátých
letech uplynulého století. V hodině dvanásté se naštěstí našel zájemce,
který stavení s mimořádnou pečlivostí opravil, takže od roku 2003 zde
tráví volné chvíle hosté penzionu Panský dům.
(zdroj: Jizerské hory včera a dnes - J. a Š. Pikousové - O.Simm - F.Mrva - P.Kutin)
![archiv J.Peterka](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059319-b6e59b6e5c/111-1.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009779-949ce949d0/44-92.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Pyramida](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009785-b6ebdb6ebe/47-46.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200017844-6a1ef6a1f0/61a.jpg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: kalendář Hříšní lidé Jizerských hor - dobové pohlednice s texty Kláry Hoffmanové, 2023](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200047838-6966e69670/Vypraveni%20o%20lidech%20z%20Jizerskych%20hor%20%2821%29a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200056051-2ea662ea6a/header.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Pyramida
Proč vznikl počátkem 19. století kamenný pomník Pyramida, nikdo přesně neví. Možná na počest návštěvy hraběte Clam-Gallase v roce 1815, snad jako připomínka první tavby v Riedlových sklárnách na Jizerce v roce 1829. Po založení skláren vedle ní postavili brusírnu skla, koncem 19. století v ní začal fungovat oblíbený hostinec rodiny Kunzeových a v roce 1927 přistavěli prostorný roubený sál.
Po 2. světové válce provozovala hostinec Pyramida, jediný na Jizerce, paní Kakrdová, rozená Kunze. Od 60. let zařízení často měnilo vlastníky a provozovatele a výsledkem byly nesourodé přístavky a zanedbaná údržba. Pyramida přesto stále zůstávala pojmem.
Na jaře 2005 se konečně dočkala celkové rekonstrukce a už o rok později zahájila úspěšné tažení směrem ke spokojeným klientům. Do centra společenského dění ji vrátilo obnovené jeviště, kde se koná řada oblíbených akcí v čele s dubnovým kočičkovým bálem.
(zdroj: https://www.jizerka.cz/historie/)
![Pyramida](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009791-a8b05a8b06/50-56.jpg?ph=d655cbe8f0)
Chata Pyramida na Jizerce v roce 1937
Vyprávění o jizerskohorských hospodách by nebylo úplné, kdybychom vynechali chatu Pyramida. Své jméno dostala podle sloupu vztyčeného zde na počest hraběte Wilhelma Clam-Gallase, syna majitele panství. Původně to byla brusírna skla, později přestavěná na hostinec. Ten ale neproslavilo jméno Wilhelm Clam-Gallas, ale Marta Kakrdová. Narodila se v roce 1910, jako dcera zdejšího hostinského a starosty Franze Kunzeho, a vládla v Pyramidě až do své smrtí v roce 1977. Vypráví se o ní mnoho historek. Měla jsem možnost prolézt Pyramidu zrekonstruovanou a vylepšenou od sklepa až po střechu. A věřte nebo ne. Její laskavý duch tu vládne pořád. zdroj: kalendář Jizerské hospody na dobových pohlednicích s texty Kláry Hoffmannové, 2014
![Jizerka - pohlednice prošlá poštou v roce 1926 (archiv J.Peterka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200056121-7e6e67e6e8/108-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![archiv Ludmila Čechová](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200042453-48c4c48c4e/96-3.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Klid, ranní pohoda (foto Ondra Musil)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045976-b56d5b56d7/112-5.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200022884-83de983dea/Jizerka%20v%20roce%201940%20a%2012.5.1998.png?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009857-4060440605/58a-7.jpg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1940 a 12.5.1998
Uprostřed osady byl na počest hraběte Wilhelma Clam-Gallase, syna majitele panství, vztyčen kamenný sloup zvaný Pyramida. Snad k tomu došlo roku 1815, je ale možné, že se tak stalo až o třináct let později. Kamenná Pyramida dodnes stojí na svém místě. Název byl později přenesen na sousední starobylé stavení, původně brusírnu skla a později známý hostinec. Ten byl pro velký příliv turistů v roce 1927 rozšířen o přední křídlo. Rozlehlá chalupa stojící nad Pyramidou zanikla až po roce 1945.
(zdroj: Jizerské hory včera a dnes - J. a Š. Pikousové - O.Simm - F.Mrva - P.Kutin)
![Asi u nás neznám krásnější obydlené místo spojené s přírodou než je Jizerka. (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200047918-53dae53db0/124-4.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka v roce 1935 a 9.2.2015](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200056047-dd073dd076/Jizerka%20v%20roce%201935%20a%20%209.2.2015.png?ph=d655cbe8f0)
Jizerka v roce 1935 a 9.2.2015
Zimní spousty zasypaly Jizerku a vykouzlily z hostince Pyramida sněžný zámek. Ještě v polovině 19. století patřily všechny pozemky v tomto místě hraběti Clam-Gallasovi, který je dlouhodobě pronajal sklářům Riedelům. Důvod postavení žulové pyramidy se jenom odhaduje - snad se tak stalo roku 1827 na počest pana hraběte Wilhelma, po němž byla roku 1815 pojmenována i osada. Jisté ale je, že pomník přinesl název hospodě, která vznikla v bývalé brusírně skla. Po válce to byl dlouho jediný podnik na Jizerce; spojován byl s paní hostinskou Kakrdovou. V roce 2006 byla Pyramida citlivě opravena.
(zdroj: Jizerské hory včera a dnes - Jan a Šimon Pikousové, Marek Řeháček, Petr Kurtin, 2016)
![foto Matyáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041694-68d6a68d6c/72.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038390-4a2ab4a2ac/74-95.jpg?ph=d655cbe8f0)
Pešákovna na Jizerce (1938)
Pešákovna nebyla původně hospodou a své jméno má po posledních trvalých obyvatelích. Je to poslední stavení na Jizerce směrem od Bukovce. Mám na ní i osobní vzpomínky. Volali mi, že jim do garáže vlezla liška a odmítá utéct. Skočila jsem do auta a řítila se do hor a připadala jsem si šíleně odvážná a báječná. Než jsem dojela, liška pošla. Bylo to v podstatě dobře, protože si vůbec neumím představit, jak bych celou situaci zvládla vybavena jen smyčkou na fixaci prasat a injekční stříkačkou. Zvlášť poté, co jsem lišku odvezla na vyšetření a zjistilo se, že měla vzteklinu. Hospoda tenkrát sice byla plná hostů, ale naštěstí si lišku nikdo nešel pohladit, a tak všechno dobře dopadlo.zdroj: Kalendář Jizerské hospody na dobových pohlednicích s texty Kláry Hoffmannové, 2014
![Pešákovna v roce 1926 (archiv Lubomír Soukup)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000972-2c5dd2c5de/23-58.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059676-4f4454f449/IMG-20200524-WA0007.jpeg?ph=d655cbe8f0)
TERÉNNÍ STANICE SEVEROČESKÉHO MUZEA NA JIZERCE
![PŘELOM 60. A 70. LET 20. STOLETÍ](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059624-d092dd093d/20240714_150658.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![PŘELOM 60. A 70. LET 20. STOLETÍ](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059650-c2ec1c2ec3/149-9.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![2023 (mapy.cz)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059638-5738657388/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202024-07-14%20161424.png?ph=d655cbe8f0)
V muzeu mu nikdo jiný neřekne jinak než Míla.
Miloslav Nevrlý zasvětil celý svůj pracovní život Severočeskému muzeu v Liberci, kde vedl přírodovědné oddělení. Sám Nevrlý popisuje, že impulzem pro vznik Knihy o Jizerských horách, byl zřejmě právě nástup do muzea v roce 1957.
Díky Miloslavu Nevrlému, který smluvil transakci mezi tehdejšími Československými státními lesy a Severočeským muzeem, získala instituce do dnes hojně využívanou přírodovědnou stanici na Jizerce, jež autorovi umožnila v prostředí hor trávit mnoho času a srůst s nimi natolik, aby mohl příběhy vyprávět s naprostou věrohodností a znalostí místopisu.
Po koupi chalupy zpočátku muzeum využívalo pouze prostory v prvním patře, protože v přízemí bydleli dva chovatelé krav. Krávy měli ustájeny ve vedlejším stavení a jejich výkaly daly později jméno proslulému Hnojovému domu, který v roce 1964 koupil Gustav Ginzel.
Po odstěhování pasáků krav se Miloslav Nevrlý spolu s muzejními kolegy pustil do rekonstrukce chalupy a její přebudování na terénní stanici. Od té doby chalupa slouží a jistě ještě dlouho sloužit bude jako základna pro výzkumnou činnost v Jizerských horách.
Výstava Kniha o Jizerských horách…a pak jen lesy, se inspiruje ikonickou knihou Miloslava Nevrlého a v muzeu je k vidění až do ledna!
V roce 1961 se Miloslavu Nevrlému podařilo získat od ředitelství frýdlantského lesního závodu tehdy opuštěný dům čp. 41 mezi známým Hnojovým domem a Pešákovnou na Jizerce, tedy v jedné z přírodovědecky nejcennějších oblastí Jizerských hor. Chalupa na Jizerce stojí od roku 1878, kdy ji postavil lesní dělník Cölestin Kluge, který zde žil se svou ženou Idou, dcerou Matou a synem Gustavem.
V roce 1930 se stal majitelem domu Gustav Kluge, který předtím pracoval jako hajný na Hojerově domě a od roku 1925 ve vedlejší hájovně, dnešní Pešákovně. Voda byla do domu přivedena až z rašeliniště, kterému se dnes říká Klugeho louka. Tento vodovod byl funkční ještě v roce 1987 a dlouhou dobu zásoboval i sousední Pešákovnu. V roce 1945 nebyl kvůli kůrovcové kalamitě Gustav Kluge zařazen do odsunu německého obyvatelstva a v domě žil až do své smrti v roce 1955. Ida Klugová zde žila až do roku 1957.
Po odstěhování pasáků krav se Miloslav Nevrlý spolu s muzejními kolegy pustil do rekonstrukce chalupy a jejího přebudování na terénní stanici. Od té doby slouží jako základna pro výzkumnou činnost v Jizerských horách. Pracovníci muzea, často ve spolupráci s jinými organizacemi, tu pravidelně provádějí monitoring ptáků Jizerských hor, studium střevlíkovitých brouků v rašeliništích, motýlů a dvoukřídlého hmyzu nebo výzkum geologie Jizerských hor ve spolupráci s Českou geologickou službou. Chalupa bývá také využívána jako zázemí při každoroční údržbě horských luk a dalších činnostech Jizersko-ještědského horského spolku.
autor článku JANA ROUS STĚHULKOVÁ
zdroj: Anna Baldová a kolektiv muzeum na křižovatce 1873 - 2023
![2014 (mapy.cz)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059640-297d0297d3/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202024-07-14%20161613.png?ph=d655cbe8f0)
![archiv Severočeského muzea v Liberci](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059652-29c8229c84/150-1.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Muzeum Jizerských hor
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059626-dac7fdac81/bbaBKLi.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Muzeum Jizerských hor - expozice (2024)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059630-41a4a41a4c/MuzeumJizerskychHor-Interier2024.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Muzeum Jizerských hor - expozice (2024)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059632-10b4410b45/Jizerka-MuzeumJizerskychHor-Interier2024.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Muzeum Jizerských hor při západu slunce v osadě Jizerka](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059636-d7232d7235/Z%C3%A1pad_slunce_na_Jizerce.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Historie muzea
Budova muzea byla postavena v roce 1889 a sloužila jako škola pro děti místních osadníků až do roku 1962.
V 50. letech 20. století zde také sídlil místní národní výbor. Po
uzavření školy sloužila budova nějaký čas jako prodejna potravin a
následně byla přestavěna na rekreační středisko bytového podniku Desná. Později zde našla útočiště Horská služba a Státní ochrana přírody.
V roce 1989 koupil budovu ČSOP v Jablonci nad Nisou, přičemž chalupa zprvu sloužila jako terénní a informační stanice.
V roce 1994 zde vznikla na popud Miloslava Nevrlého a za pomoci Severočeského muzea v Liberci spolu s Muzeem skla a bižuterie v Jablonci nad Nisou expozice Stará tvář Jizerských hor. Od té doby byly expozice postupně rozšiřovány až na současné čtyři hlavní okruhy.
Expozice muzea
Muzeum má v současnosti (2019) čtyři základní expozice
- Historie v Jizerských horách – pojednává o historii osídlení a stavitelství, jizerskohorských pomníčcích a legendách, léčivých pramenech a o životě místních lidí
- Dějiny místního sklářství
- Živá a neživá příroda Jizerských hor
- Galerie Montana
zdroj: Wikipedia
![Skupina při otvírání muzea na Jizerce v roce 2018](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059634-6392863929/003-180505_094132_lis_01.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200011255-22ef222ef4/60-93.jpg?ph=d655cbe8f0)
Chata Stará Pila
... klasická chata v malebné osadě Jizerka. Osada je obklopena smrkovými lesy hustě protkanými cyklistickými stezkami, které se v zimě promění v ráj běžkařů, známý jako Jizerská magistrála.Díky tomu, že v chatě je možno ubytovat až 70 osob, je chata skvělou základnou pro velké skupiny, sportovní oddíly a školy. Chata Stará Pila sloužila mnoho let jako turistická ubytovna. V roce 2020 prošla základní, ale citlivou rekonstrukcí interiéru a jsme si jisti, že si na své přijdou i rodiny s dětmi
(autor příspěvku Protržená přehrada - J.Zeman)
![foto Helena L. Zapotocka](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200011257-4645a4645c/61-4.jpg?ph=d655cbe8f0)
![chata Stará pila](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059662-b2331b2333/Jizerka_%28Ko%C5%99enov%29_-_chata_Star%C3%A1_pila%2C_2023-08%2C_obr02.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200015327-b7a33b7a34/60-84.jpg?ph=d655cbe8f0)
Chata pod Bukovcem
Jdeme-li na Jizerku z Horního Polubného přes Václavíkovu studánku a Kobylu, uvítají nás jako čestná stráž dvě stavení. Říkávalo se jim Buchbergbaude. To vpravo bylo vystavěno jako pohostinství na začátku XX. století. Chalupa vlevo byla vystavěna jako ubikace pro lesní personál za I. republiky. Za války tu III. říše připravovala své děti na válku. Taky jsem ten výraz nemohla pochopit. Prostě patnáctiletí kluci se tady učili být vojáky. Po válce připadla obě stavení státním lesům a po roce 1989 se dostala do soukromých rukou. Budovu vlevo koupil místní rodák do morku kostí pan Kakrda. Chalupu vpravo sice nekoupil nikdo místní, ale alespoň jí zůstal název "Chata pod Bukovcem".zdroj: kalendář V neděli do Jizerek s Klárou Hoffmannovou a dobovými pohlednicemi, 2012
![Jizerka 1911 (zdroj Lubomír Soukup)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043033-b8460b8461/89-5.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040584-5bbef5bbf0/20230414_084417a.jpg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka číslo 1 (1923)
Původní horská chalupa, která byla v těchto místech evidována v roce
1843, byla později přestavena na hostinec Iserthal, nazývaný též
Endlerova bouda. Stávala na samém konci Jizerky směrem od Bukovce proti
Hnojovému domu. Číslo 1 měla proto, že tehdejší číslování se dělalo od
Bílého Potoka. V 50. letech 20. století hostinec zanikl a na jeho místě
byl otevřen zemník pro těžbu žulového perku na stavbu lesních cest. Když
se perk přestal těžit, zarostlo místo vřesovištěm. Nyní se zde staví
nové rekreační zařízení, které rozpoutalo mnohé vášně. Není nám dáno
soudit, a tak jen můžeme držet palce Jizerce, aby to bylo k jejímu
prospěchu.
(zdroj: kalendář Jizerské hospody na dobových pohlednicích s texty Kláry
Hoffmannové, 2014)
pozn. V současnosti již (2023) je nový pension v provozu:
komentář Jany Fojtíkové - penzion již funguje, snad druhým rokem. Majitelé přes 20 let pobývali na Jizerce v různých penzionech, až se rozhodli koupit ruinu a postavit na původních základech nový. Myslím, že velmi zdařile a citlivě. Paní navíc výborně vaří.
![archiv J.Peterka](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043921-a007ba007c/94-7.jpeg?ph=d655cbe8f0)
U nás se budete cítit jako doma
Zcela nový moderní penzion Vás zve k návštěvě krásného koutu v Jizerských horách.
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040586-e5f9ee5f9f/Jizerka%20%C4%8D.1.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Zveme Vás do našeho nově postaveného rodinného penzionu s restaurací na Jizerce, užít si víkend, dovolenou, setkání s přáteli, rodinnou oslavu, nebo prostě jen pár volných dní.
Penzion byl postaven v místě původního hostince na Jizerce s číslem popisným 1.
Přijďte si vychutnat naši pohostinnost. Věřte, že Vám s dobrou náladou splníme (skoro) každé Vaše přání a to vše v překrásném místě v osadě Jizerka, jejíž historie sahá až do roku 1539 a kde můžete i bez dalekohledu pozorovat hvězdy.
Jára a Zdena Šulcovi
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040588-9273f92741/76-483.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040590-9084290843/77-99.jpg?ph=d655cbe8f0)
![https://www.kudyznudy.cz/aktivity/hnojovy-dum-na-jizerce](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038240-baabebaabf/Hnojiv%C3%BD%20d%C5%AFm.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zřejmě nejstarší fotografie Hnojového domiu ještě z doškovou střechou (cca 1920) (archiv Františka Mrvy, muzeum Jizerka)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038232-4d2aa4d2ac/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202023-03-04%20101632.png?ph=d655cbe8f0)
Po
válce byl dům používán jako přístřešek pro krávy.Proto hnojový
dům. Gustav Ginzel dům koupil a hnůj prodal. Ginzela jsem znal a byl u něj
na prohlídce domu.Původem byl Němec a světoběžník který cestoval z
kamarády a horolezci po světě.Hnojový dům navštěvovalo mnoho turistů i z
Německa (komentář Milan Procházka)
![1980 (zdroj|: https://www.fotocommunity.de/)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038244-f1bd6f1bd8/1980.png?ph=d655cbe8f0)
![duben 1995 https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/7c/Misthaus_R%C3%BCckseite_April_1995.jpg](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038242-5b4ae5b4af/Misthaus_R%C3%BCckseite_April_1995.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Hnojový dům (zdroj: Aukro.cz)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038234-3c2be3c2bf/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202023-03-04%20102126.png?ph=d655cbe8f0)
![Hnojový dům na Jizerce (2006) Zdroj: Wikimedia Commons, The original uploader was AHZ at German Wikipedia.](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038212-1b47c1b47d/1200px-Altes_Misthaus.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Gustav Ginzel před Hnojovým domem. Autor: Michal Růžička, MAFRA](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038214-a2037a2038/DDT5bfd02_50276021.jpg?ph=d655cbe8f0)
Chalupa Gustava Ginzela byla už za minulého režimu turistickou atrakcí. Navštěvovali ho tam Češi i Němci. Lákal jeho originální přístup k životu, kvůli kterému byl Ginzel trnem v oku tehdejším úřadům.
Gustav Ginzel sám o sobě v roce 1995 v pořadu Světoběžník z Hnojového domu řekl, že vždy pracoval a měl i nějaké švindlkurzy, ale nikdy v životě vlastně žádnou pořádnou školu nedokončil. A přesně tak si tuto svéráznou postavu z Jizerských hor pamatují lidé, kteří ho navštívili v domě plném kuriozit a exponátů z cest.
Přítel Gustava Ginzela Aleš Jaluška například vzpomíná na obelisk, obří kámen, který na Jizerku neslo 24 lidí. Ti prý sami sebe nazývali blby nebo voly a celý transport neměl vůbec žádný smysl. Scházel prý plán akce i jakékoli poslání. A přesně takový přístup byl prý pro Gustava Ginzela charakteristický.
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038222-098c6098c7/1603678-667163.jpg?ph=d655cbe8f0)
Útulna pro turisty, kde Ginzel vyprávěl své historky
V Hnojovém domě nechával Ginzel přespat každého, kdo o to měl zájem. Turistům tam vyprávěl historky z cest a razítkoval knížky. Po Jizerce se projížděl na nezaměnitelném prastarém kole. "Byla to plečka, kterou by slušná sběrná surovina nepřijala, ale on to nějak dal dohromady a ono to jezdilo," vzpomíná Aleš Jaluška.
![Gustav Ginzel na Hnojovém domě. Autor: Michal Růžička, MAFRA](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038216-f229df229f/DDT5bfd00_50276018.jpg?ph=d655cbe8f0)
Kněz Aleš Jaluška se s Ginzelem znal desítky let. Spojovala je láska k horám. Ginzel byl podle Jalušky absolutně železný chlap. "Tam, kde i nám starým zkušeným horolezcům začínalo být zima, tak Gustav Ginzel klidně sundal svetr a půjčil ho," vzpomíná Jaluška. Nedělal to prý ale proto, že by se chtěl předvádět: "Ještě stále mu bylo teplo, i bez toho svetru," dodal.
Legendární Hnojový dům vyhořel v roce 1995
Čím se vlastně Gustav Ginzel živil, přesně nevěděli ani jeho přátelé. I tak dokázal procestovat téměř celý svět. Expedice do Austrálie v roce 1995 byla pro něj ale do jisté míry osudná. Zatímco byl v zahraničí, Hnojový dům mu vyhořel.
Spisovatel a bývalý novinář Jan Šebelka dodává, že se tehdy nevědělo, jestli mu dům někdo zapálil. "On měl o tom legendu, že když si člověk vezme v Austrálii kamínek z toho Ayers Rocku, z červeného monumentu, tak že se mu stane nějaké neštěstí," uvádí Jan Šebelka.
S pomocí přátel postavil kopii Misthausu
Chalupu, která dřív sloužila jako skladiště hnoje, Ginzel koupil za 345 korun a vyčistil ji tak, že do ní svedl vodu z horských potůčků. Novinář Jan Šebelka jej poprvé navštívil až poté, co vyhořela. Přátelé ale Ginzelovi pomohli postavit novou. V ní už se prý ale tak dobře necítil.
Jan Šebelka cituje bratra Gustava Ginzela, podle kterého známého horala nezlomil přímo požár a zničení domu. "Ale zlomila ho ta zima, kdy on tam pak přes zimu spal ve stanu," připomíná Jan Šebelka.
Ze vzpomínek Ginzelových přátel a díky dobrovolné sbírce chce Jan Šebelka o svérázném horalovi vydat knihu.
Ginzel nakonec Jizerku opustil. Ze zdravotních důvodů odešel k příbuzným do Německa, kde v listopadu 2008 zemřel.
zdroj:https://ct24.ceskatelevize.cz/regiony/1559938-pabitel-gustav-ginzel-z-hnojoveho-domu-na-jizerce
![zdroj: kalendář Vyprávění o místech a lidech z Jizerských hor i jejich podhůří , text Ivan Vydra, 2023](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200050025-017e1017e3/Vypraveni%20o%20lidech%20z%20Jizerskych%20hor%20%2812%29a.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Sláva Hnojového domu je už nejspíš minulostí. Turistům se zřejmě neotevře
Gustav Ginzel zemřel v roce 2008. Za svého života Hnojový dům plnil exponáty a kuriozitami, které přivážel ze svých cest po celém světě nebo mu je darovali kamarádi. Dům v minulosti ročně navštívily tisícovky turistů, které Ginzel bavil svým vyprávěním a promítáním diapozitivů. Přespat tam mohl každý, kdo měl zájem. Za minulého režimu návštěvníky byli často Němci z tehdejší Německé demokratické republiky, po pádu komunismu jezdili v mnohem menším počtu. To je podle Hanse Ginzela mladšího další důvod, proč dům pro turisty neotvírat. "Použiji-li typický Gustavův humor, tak dům se otevře, až se zase zavřou hranice. Když byly zavřené, enderáci neměli kam cestovat a mělo smysl pro ně pořádat přednášky," uvedl.
Třetím důvodem podle něj je byrokracie. "Dům je zkolaudován na rodinnou chatu a dnešní předpisy, které by musel splňovat, aby se stalo legální někoho ubytovat, jsou prostě enormní, neúměrné," řekl Ginzel mladší.
Hnojový dům podle něj rodina využívá jako chalupu. "Když ale přijde někdo, kdo byl Gustavovi blízký, chová se slušně, tak uděláme výjimku a provedeme ho," uvedl. Takto přijel například meteorolog z Berlína, který má vnučky koček Gustava Ginzela. "Říkal, že zamlada tady mohl za dobrovolný příspěvek v podstatě zadarmo spát. A ptal se, zda nepotřebujeme materiální či jinou pomoc," uvedl Hans Ginzel mladší. Podle jeho otce už ale přichází málokdo. "V podstatě jen Němci, občas vzpomínají, že tam byli před 30 až 40 lety," řekl. To, že sláva Hnojového domu je už minulostí, si myslí i Pavel Byron z organizace ČSOP, jež provozuje muzeum na Jizerce. V muzeu je nástěnka věnovaná této staveb. "Byl to fenomén své doby, a spíše německý než český. Odchodem Gustava Ginzela vyšuměl. Dnes, zda se na Hnojový dům zeptají za celou sezonu dva lidé, tak je to moc. A to jsou starší pamětníci, kteří ho pamatují, jinak si na to nikdo nevzpomene," uvedl Byron. Podle Ginzela mladšího ale lidé dům stále poznávají. "Pracuji-li venku u domu, mnohokrát za den zaslechnu, jak kolemjdoucí turisté zmíní: To je ten hnojový dům," řekl.
Dům, jinak typická horská chalupa, dostal název podle hnoje. Postaven byl na přelomu 17. a 18. století, nejprve sloužil jako běžné obydlí. Po kolektivizaci v něm zemědělci ustájili krávy. Ginzel chalupu, prosáklou trusem, koupil v roce 1964. Vyhořela v roce 1995 a na jejím místě vyrostla nová, takřka identická. "Styl odpovídá, ale není to tak dokonalé, jak to měl Gustav dřív," uvedl Ginzel mladší. Má i bleskosvod. Rodina ho nechala naistalovat před čtyřmi lety poté, co blesk zasáhl chalupu.
vera/čtk
zdroj. https://nasregion.cz/slava-hnojoveho-domu-je-uz-nejspis-minulosti-turistum-se-zrejme-neotevre-182746/
![Gustav Ginzel u Muzea na Jizerce v roce 1996. Zdroj: archiv Františka Mrvy, Muzeum Jizerka](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038226-a21eda21ee/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202023-03-04%20101136.png?ph=d655cbe8f0)
Adéla Heindorferová - Roubíčková - Gustav byl známý mého táty, jelikož jsme jezdili v 80. letech do muzejní chalupy nad hnojovým domem. Gustav za námi vždycky chodil a my jako děti lítaly za ním do jeho chalupy, Němci se u něj netrhli a vždycky měl kasičku u vchodu a třeba za to, že se mohli venku osprchovat ledovou vodou mu hodili pár marek. Nechával je u sebe i přespávat a vždycky ráno s nimi u snídaně dlouze povídal. Jako malá jsem mu sedávala na klíně, nosil takové kožené kalhoty s kšandami a vyprávěl neuvěřitelné historky z cest, já ho s otevřenou pusou poslouchala. Bylo to kouzelné dětství na Jizerce.
![Hnojový dům (duben 1995)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038246-1cdda1cddb/800px-Misthaus_Stereoklo_April_1995.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Ginzelův Hnojový dům na Jizerce v srpnu 1995 vyhořel. Na jeho základech postavil roubenku novou](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038236-79b6079b61/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202023-03-04%20102342.png?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038238-3f0e63f0e8/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202023-03-04%20102605.png?ph=d655cbe8f0)
Gustav Ginzel (28. února 1931, Liberec – 28. listopadu 2008, Kempten, Německo)
- Cestovatel, horolezec a podivín. Známý je především na území bývalé NDR.
- Bydlel v osadě Jizerka v Jizerských horách, kde obýval horskou chalupu, roubenku, kterou nazval Misthaus (Hnojový dům). Hnojový proto, že v době, kdy ho koupil, dům sloužil jako stáj pro dobytek a hnůj dosahoval až téměř ke stropu.
- Stal se jedním ze zakladatelů Jizerské padesátky a také velkým cestovatelem.
- V domě ubytovával turisty; stavba i sám Gustav Ginzel se stali turistickou atrakcí. V srpnu 1995, když byl na expedici v Austrálii, jeho dům vyhořel. A s ním shořely i všechny věci, které za celý život na různých expedicích posbíral.
- Zejména díky pomoci přátel v Německu byl postaven nový Misthaus jako kopie domu původního.
- Gustav Ginzel v roce 2000 ze zdravotních důvodů své činnosti na Jizerce zanechal a odstěhoval se k příbuzným do Německa, kde v listopadu 2008 zemřel.
![zdroj: https://de-academic.com](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059672-8836388365/155-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![https://www.skalnioblasti.cz/4_history/fg/g6611_1.jpg](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038224-a585ba585d/g6611_1.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Miroslav Lubas](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008106-288492884a/14-91.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka v rozpuku - 3.5.2023 (foto Jan Pešek)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041596-eb87ceb87d/70.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Miroslav Lubas](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008105-64d0564d06/13-453.jpg?ph=d655cbe8f0)
![7.5.2023 (foto Ondřej Holas)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041776-4442244424/73.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Hanka Forstová](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200038248-0a19e0a19f/Hnojov%C3%BD%20d%C5%AFm.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Ondřej Holas 8.5.2023](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041782-b36f2b36f3/74.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Matyáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041696-dca0ddca0f/71-2.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Včera
jsem byl fotit západ na Jizerce. Bohužel všude bylo jasno, jen tam
zataženo. Tak jsem se pak doma o půlnoci rozhodl vyrazit ráno. Jenže to
znamenalo vstávat ve 4h.. no, moc šancí jsem tomu nedával, ale představa
omrzlých narcisek byla více než lákavá
přiznám se. Vuuubec se mi nechtělo, ale přemluvil jsem se. Ráno bylo
defakto jasno, teplota krásných -3st a na zemi při prvních paprscích
třpytivo. Bylo to jak v pohádce. Dávám sem aspoň pár fotek z mobilu, než
upravím foto z foťáku
(autor příspěvku Ondřej Holas 8.5.2023)
![Ondřej Holas 8.5.2023](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041786-1afd01afd1/76.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Ondřej Holas 8.5.2023](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041784-45f3d45f3e/75.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Rozvalina staré Sklárny](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009781-bd230bd231/45-53.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka stará Sklárna](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009789-71bdd71bdf/49-31.jpg?ph=d655cbe8f0)
Sklárna
Sklárnu, v pořadí druhou na Jizerce, postavila rodina krále jizerskohorských sklářů Riedela v roce 1866. Sklo se v ní tavilo a skleněné výrobky vyráběly až do začátku 20. století.
Do 2. světové války sloužila jako turistická ubytovna, potom jako skladiště nebo garáž. Po roce 1990 byl objekt zrestaurován a přestavěn na penzion a restauraci. Tím byl zachráněn před zbořením.
Ve 21. století jsme do unikátní rozlehlé kamenné výrobní haly vestavěli kryté sportoviště. Dnes je tato krásná budova kulturní památkou.
Na sklářskou tradici navazují velmi oblíbené Anenské sklářské slavnosti na Jizerce, které se konají vždy nejbližší sobotu od svátku sv. Anny 26. července.
(zdroj: https://www.jizerka.cz/historie/ )
![Sklárna](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009793-419e7419e8/51-8.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059954-ad4baad4bc/159-87.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka kolem roku 1900
Sklářská huť, vznikla roku 1866 a fungovala až do roku 1911.
(archiv J.Peterka)
První
sklářská huť v osadě Jizerka (vlevo na snímku), kterou v roce 1828
založil sklář Franz Anton Riedel. Vyrábělo se v ní duté sklo a skleněné
tyče. Uprostřed snímku je Panský dům. Zcela vpravo je pak druhá sklářská
huť, ta vznikla roku 1866 a fungovala až do roku 1911.
(archiv J.Peterka)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059956-2f0372f03a/160-41.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![archiv J.Peterka](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043919-3bffc3bffd/93-8.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009739-1cecb1cecc/26-27.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037434-60f6b60f6c/Sn%C3%ADmek%20obrazovky%202023-02-11%20150608.png?ph=d655cbe8f0)
![bývalá sklárna Nová huť - Nová huť (sklárna) byla postavena roku 1866 severozápadně od Panského domu.](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200059660-826798267b/153-90.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009747-db178db17a/31-82.jpg?ph=d655cbe8f0)
![archiv O.Musil](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200039954-f09cbf09cc/68-890.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Majitel ubytovacího hostince Buchbergbaude Josef Tietze. Jeho vášní bylo dojet na motocyklu v co nejkratší době z Horního Polubného na Jizerku. Zabil se v r. 1942 v poslední pravotočivé zatáčce před Jizerkou, v den, kdy se mu to až k telefonnímu sloupu podařilo prý za tři a půl minuty. Jeho kříž byl vyřezán do sloupu až do r. 1975, kdy byl sloup odstraněn](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009755-84b2784b29/34-00.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009767-d994ad994b/40-99.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009803-5a7775a779/58a.jpg?ph=d655cbe8f0)
![1907 (zdroj: https://deutschboehmen.de/)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009735-038eb038ec/24-21.jpg?ph=d655cbe8f0)
![penzion „Chata pod Bukovcem“](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009771-50f3950f3a/39-78.jpg?ph=d655cbe8f0)
DIVOKÝ JEZDEC
...Smrt na silnici si zavinil v roce 1942 i divoký jezdec Josef Tietze, majitel někdejšího ubytovacího hostince Buchbergbaude (před listopadem 1989 veřejnosti nepřístupná rekreační chata Rudných dolů Příbram "Morina", dnes opět restaurace a penzion "Chata pod Bukovcem") prvního domu vpravo na Jizerce. Do roku 1975 měl vyřezán svůj kříž do telefonního sloupu v poslední mírné pravotočivé zatáčce před Jizerkou. Jeho vášní bylo dojet na motocyklu v co nejkratší době z Horního Polubného na Jizerku. Zemřel v den, kdy se mu to až k telefonnímu sloupu podařilo prý za tři a půl minuty. Osmačtyricetiletý jezdec odpočívá na hřbitově v Horním Polubném...
Není toho mnoho, co by se po tak dlouhé době dalo o Josefu Tietsovi zjistit... Víme jen, že se
narodil 3.prosince 1894 a zemřel po nárazu do telefonního sloupu nebo
(pravděpodobneji) sloupu elektrického vedení, jen několik set metrů od
svého domu, dne 20.srpna 1942. Jako důvod úmrtí je v matriční
knize uvedena "bouračka na motocyklu". Josef
Tiets je pohřben na hrbitove v Horním Polubném (od vchodu vpravo, sedmý
hrob v řade, u hřbitovní zdi) společne se svým otcem, který zemřel na
Malé Jizerce 28.července téhož roku, ve věku nedožitých dvaaosmdesáti
let.
Patrně se již nedovíme, zda majitel hostince, horal z Jizerky Josef Tiets patřil k bezohledným jezdcům nebo zda jej - když osedlal svůj stroj - hnala kupředu jen ona večná klukovská touha závodit, touha zlepšit svůj osobní rychlostní rekord na trase Horní Polubný - Jizerka. A možná, že onen příbeh závodníka je pouze některým z jeho sousedu dodatečně vymyšlená legenda a Josef Tiets prostě jen nezvládl svůj motocykl, snad se něčemu snažil vyhnout nebo došlo k technické poruše na jeho stroji. Osud s námi někdy hraje podivnou hru. Josef Tiets (jr.) zemřel jen dva týdny po nedožitých 82.narozeninách J.Tietse seniora. Svého otce přežil o pouhých třiadvacet dnů... Kdo ví, jak to vlastně tehdy se smrtí "divokého jezdce" Josefa Tietse bylo...
(zdroj: https://www.geocaching.com )
![1940 Chata pod Bukovcem (Buchbergbaude), před listopadem 1989 veřejnosti nepřístupná rekreační chata (zdroj: fotohistorie.cz)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009757-bfde2bfde3/35-27.jpg?ph=d655cbe8f0)
![zdroj: https://deutschboehmen.de/](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009743-4155c4155d/28-21.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009773-98a8b98a8c/41-82.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Kříž na místě, kde se nehoda stala (archiv Věra Donátová)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009775-6f0256f026/42-821.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Stará pila na Jizerce v Jizerských horách 10.5.2022](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008178-3a5d43a5d5/17-67.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Chalupa u rašeliniště Jizerky (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008181-0a54e0a54f/20-829.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Nebe nad Jizerkou (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008179-381b5381b6/19-17.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Panský dům na Jizerce (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008180-6f0926f093/18-00.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Matýáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000252-6d9966d997/5-08.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Dasa Augustinová](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000266-5dda45dda5/19-03.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kočovský](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000258-e7513e7514/11-1.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kočovský](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000259-9b5019b502/13-9.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Taková ta Vánoční atmosféra tam nahoře (foto Patrik Endrych)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000268-1dbf51dbf6/21-4.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kočovský](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000257-3f2023f203/10-2.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kočovský](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000262-0ef2c0ef2d/15-21.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Jaroslava Jechová](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000264-05ce505ce6/17-5.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kočovský](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000261-27ef227ef3/12-3.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Svítání na Jizerce. (foto Radek Teope Drbohlav)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000255-bca46bca47/8-71.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Pepino Hurta](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200005401-1686516866/29-89.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Západ slunce na Jizerce (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008090-1278c1278d/12-357.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043915-dd8ffdd901/92-58.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka a upolíny (foto Tomáš Exner)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008281-c0badc0bae/54-67.jpg?ph=d655cbe8f0)
![J I Z E R K A . S neodmyslitelným symbolem jara Jizerských hor - upolíny .. Foto Matyáš Gál 22.5.2023](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200042331-3c9833c984/83.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Matyáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200042441-158481584a/84.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Matyáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043029-f19c3f19c5/87-9.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Matyáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043027-c8b76c8b78/86-5.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Matyáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200043031-e3749e374a/88-6.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Jaroslav Vynikal](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000253-60b2960b2a/6-6.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Panský dům Panský dům najdete uprostřed Jizerky nedaleko bývalé nové sklárny. Kdysi zde příležitostně bydlel majitel sklárny, nebo trvale huťmistr... (foto jaroslav Vynikal)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000263-addf3addf4/16-9.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Jaroslav Vynikal: Jizerka Osada je významnou turistickou křižovatkou s možností pěší turistiky, horské cyklistiky a v zimě zde najdete desítky upravených běžeckých tratí...](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000254-1300e1300f/7-27.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kočovský](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000260-cf87acf87b/14-9.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kupec](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000265-ebfa8ebfa9/18-4.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200000267-1ec8a1ec8b/20-3.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Východ na Jizerce (foto Ondřej Holas)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200004292-5679156792/28-03.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Kupec](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200005411-d5965d5966/34-73.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Miroslav Lubas](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200007738-2cf912cf92/53-25.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Vojtěch Klimt](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008089-5210f52110/11-3.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008284-ef529ef52a/57-63.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008283-2cff22cff4/56-54.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Chalupa u rašeliniště Jizerky (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008182-0384003841/20-21.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Dlouho jsem si neužil západ slunce tak, jako na Jizerce. (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008184-399fe399ff/22-30.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Jizerka a upolíny (foto Tomáš Exner)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037896-2d9712d972/55-973.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Matyáš Gál](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200042443-b5d11b5d13/85.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![Západ slunce u Panského domu na Jizerce (foto Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037894-afdd3afdd5/15-34.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Nejkrásnější světlo při západu slunce (Vojtěch Klimt)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200008183-d0b0dd0b0f/21-40.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Łikendowicz na tropie](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200009805-177db177dc/59-38.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200044997-8a5dc8a5e0/96-79.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045001-da59cda59d/98-8.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045003-5993b5993c/99-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045007-32cdf32ce0/101-7.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Úpolínová louka
Po delší době jsem se jel podívat do osady Jizerka. Úpolíny jsem už v plném květu bohužel nezastihl, na to bylo lepší období na konci května. Pár fotek jsem vybral, třeba vás potěší.(c) Václav Bacovský | krasnesvetlo.cz
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045009-3503a3503b/102-53.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200044999-2f2052f207/97-8.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045005-44c6344c66/100-3.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Zimní návrat v horách
(fotogalerie 26.duben 2024 - Jaromír Baxa)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040866-1281812819/78-95.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040870-d057fd0581/80-52.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040874-8a96c8a96d/82-22.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040878-1627616278/84-51.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040882-3653136532/86-2.jpg?ph=d655cbe8f0)
![Pyramida při východu slunce na prvního máje 2023 (foto Matyáš Gál)](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041522-b01e1b01e2/69-1.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200049105-6ab566ab58/127-7.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200049103-3647a3647c/126.jpeg?ph=d655cbe8f0)
16.4.2023 foto Dáša Augustinová
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040868-e07d4e07d6/79-32.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040872-2dcde2dce0/81-8.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040876-a3138a3139/83-48.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040880-8a8098a80a/85-29.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040884-91c0691c08/87-17.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200040886-9fbc39fbc5/88-61.jpg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200049101-565f5565f7/125-3.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200049107-7e4467e448/128.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Tomáš Exner](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200049390-9e6dd9e6de/129-6.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Noční Jizerka
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037898-c0fc0c0fc1/64-13.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037902-4ddff4de00/66-72.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037904-423a3423a4/67-71.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037900-a30cea30d0/65-621.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037908-eaca4eaca5/69-30.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037910-d7153d7154/70-18.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200037912-e150fe1510/71-138.jpg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200048257-a90eea90ef/100-6.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200050750-743ea743eb/130-4.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka - prosinec 2023 (foto Ondřej Holas)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200050607-242a9242aa/102-38.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200050609-0da650da66/103-4.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200050611-204aa204ab/104-62.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200050613-50e0c50e0e/105-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041816-29b2529b26/77.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041820-2c2da2c2db/79.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041824-c3f64c3f65/81.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Středobod Jizerek
Nečekané setkání se stejně smýšlejícím Rafal Kotylak Parádní, studené, větrné odpoledne
.(foto Tomáš Exner)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041818-0012000121/78.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041822-e8604e8606/80.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![foto Rafal Kotylak](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041826-1c1b81c1b9/82.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041586-6271b6271d/90.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041590-918b4918b5/92.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041594-dc4a5dc4a7/94-3.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Jizerka horská osada ve večerním vydání
(foto Łikendowicz na tropie)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041588-49e2949e2a/91.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200041592-29d3429d35/93.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Mléčná dráha a Perseidy u Jizerky
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200046909-3844038446/120.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200046911-1abe21abe6/121.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200046913-539b353a2b/122-2.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200046915-d831bd831f/123-9.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045908-28bd828bda/107-8.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045912-c090fc0911/109-7.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045916-2efcf2efd0/111-0.jpeg?ph=d655cbe8f0)
Nad horskou osadou
(foto Tomáš Exner)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045910-eecd6eecd7/108-1.jpeg?ph=d655cbe8f0)
![](https://d655cbe8f0.clvaw-cdnwnd.com/ecae0f6ac8a3fe5779bfc7af0cd664d0/200045914-303ca303cc/110-9.jpeg?ph=d655cbe8f0)
"Hele, vstáváš na ty ranní běhy kvůli tomu, že je potom vedro, nebo prostě jen tak?""No... to vedro je spíš taková výmluva. Ono je to návykový, akorát se to nedá moc vysvětlit."Letní ráno, Jizerka.(foto Jaromír Baxa)